Jelenlegi hely
.
A fennálló gazdasági világrend indokolatlan vagyoni különbségekhez vezetett
Sokkoló adat látott napvilágot: az emberiség leggazdagabb egy százaléka ugyanannyit birtokol, mint a fennmaradó 99 százalék.
A Credit Suisse elemzése szerint a legfelső egy százalék vagyona annyi, mint a maradék 99 százaléké. Ez egy évvel előbb következett be, mint az Oxfam tavalyi előrejelzése szerint várható volt. Ugyanakkor mindössze 62 ember birtokol annyit, mint az emberiség fele, azaz 3,6 milliárd fő. 2010-ben ez az adat még 388 ember volt. A 62 ember vagyona öt év alatt 44 százalékkal, 542 milliárd dollárral nőtt. Persze ha jön egy kiadós részvénypiaci esés, akkor ez visszafelé is változhat, hisz a leggazdagabb emberek vagyonát jórészt annak a vállalkozásnak a részvényei jelentik, melyből meggazdagodtak
![](/sites/default/files/pictures/Gazdagok.jpg)
Jachtok a dubaji kikötőben
Az ilyen hírek megdöbbentő hatását "kötelező" enyhíteni a hírközlő szerveknél. Jelen esetben rögtön megjelent egy pozitívum, miszerint 1990 és 2010 között megfeleződött az extrém szegénységben élők száma.
A társadalomakban kialakullt vagyoni különbségek folyamatosan nőnek, és ez komoly, feszültségkeltő torzulásokat okoz.
Az amerikai vállalatvezetők fizetése 2009 óta 54 százalékkal nőtt, miközben az átlagos bérek csak pár százalékot. Indiában a legjobban menő informatikai cégek vezetői 400-szor annyit keresnek, mint a cég egy átlagos alkalmazottja. Ezek ténylegesen indokolatlan és bosszantó eltérések, melyeket ráadásul semmilyen gazdasági racionalitás nem indokol.
További probléma, hogy a jómódúak jelentős része kivonja magát az adózás alól. Becslések szerint 7600 milliárd dollár magánvagyon van offshore számlákra helyezve. Mig a dolgozóktól kíméletlenül behajtják a fizetendő adókat, addig a szuper gazdagok megtalálják az adólkerülés, vagy a csökkentett adófizetés módját.
Mindemellett a nemek közti megkülönböztetés is jelentős a világban. Még a fejlett országokban is alacsonyabb a nők jövedelme, de a szegényebbeknél, mint Burma vagy Marokkó, egész drámai a helyzet, a nők általában csak a létminimumot kapják az Oxfam felmérése szerint. - írja a privatbankar