Jelenlegi hely
.
81 év tapasztalata: Szégyellem magam azért, amit ezzel a bolygóval tettünk
Magyarországi látogatása kapcsán ismét figyelmet kapott Jane Godall a 81 éves angol csimpánzkutató, aki Tanzániában, a gombéi dzsungelben tanulmányozta évtizedeken keresztül a vadon élő csimpánzokat.
![](/sites/default/files/Rovatok/tudomány/Természettudomány/young-jane-goodall.jpg)
Jane fiatalon és napjainkban
Az állatkertben tartott két előadáán összegezte a csimpánzok életének tanulmányozása közben szerzett tepasztalatait, amit röviden így összegzett:Szégyellem magam azért, amit ezzel a bolygóval tettünk
Goodall tízévesen, egy Tarzan-könyv elolvasása után döntött úgy, hogy az állatok között akar élni, és könyveket szeretne írni a témáról. Ezt a környezete nagyrészt aranyos ötletnek tartotta, édesanyja azonban még támogatta is elképzelését. Álmait nem adta fel és összegyűjtött annyi pénzt, hogy iskolái végeztével ki tudjon utazni Kenyába, ahova 1957-ben egy iskolatársa meghívására látogatott el. Itt találkozott Louis Leakey neves antropológussal a nairobi természettudományi múzeumban. A 23 éves Goodall állatok, de főként a csimpánzok iránti érdeklődése, lenyűgözte az antropológust, aki meghívta Tanzániába kutatónak.
![](/sites/default/files/Rovatok/tudomány/Természettudomány/Jane%20%C3%A9s%20a%20kis%20csimp%C3%A1nz.jpg)
A meghívás és az expedícióra szánt pénz összegyűjtése közti évet a londoni állatkert dokumentumfilmes részlegén töltötte. Itt szembesült azzal, hogy az állatkerti csimpánzok megőrülnek az unalomtól, és a többi főemlős sem érzi jól magát a zsebkendőnyi, betonnal borított kifutóján.
A doktori fokozatának megszerzésére Angliába érkező Jane lelkesen beszélt a csimpánzok addig tapasztalt viselkedéséről, de professzorai kioktatták, egy állatnak nincs személyisége vagy érzelmei, ilyesmivel csak az ember rendelkezik.
Jane ezzel messzemenően nem értett egyett, de azért diplomáját sikerült megszereznie.
A doktori fokozatának megszerzésére Angliába érkező Jane lelkesen beszélt a csimpánzok addig tapasztalt viselkedéséről, de professzorai kioktatták, egy állatnak nincs személyisége vagy érzelmei, ilyesmivel csak az ember rendelkezik.
Jane ezzel messzemenően nem értett egyett, de azért diplomáját sikerült megszereznie.
![](/sites/default/files/Rovatok/tudomány/Természettudomány/J%20Goodall.jpg)
A modern DNS kutatás kimutatta, hogy csupán egy százaléknyi eltérés van az ember és csimpánz genetikai kódjában. Nagyon hasonló az immunrendszerünk, valamint az agy felépítése is. Még a jelnyelvet is meg lehet tanítani a csimpánzoknak, amelyek hajlandók kommunikációra használni azt.
A különbséget abban látja, míg az ember a jelen nem lévő, múltbeli vagy jövőbeli dolgokról is tud beszélni. ennek kifejezésére a csimpánzok nem képesek, pedig emlékeik és bizonyos egyszerű terveik nekik is vannak. Az eszközhasználat, amikor követ, vagy botot használnak céljaik elérésére azt jelzi, hogy tudják ezek használatának jövőbeli következményeit.
A különbséget abban látja, míg az ember a jelen nem lévő, múltbeli vagy jövőbeli dolgokról is tud beszélni. ennek kifejezésére a csimpánzok nem képesek, pedig emlékeik és bizonyos egyszerű terveik nekik is vannak. Az eszközhasználat, amikor követ, vagy botot használnak céljaik elérésére azt jelzi, hogy tudják ezek használatának jövőbeli következményeit.
![](/sites/default/files/Rovatok/tudomány/Természettudomány/J%20csimp%C3%A1nz.jpg)
Nem csak a csimpánzok, hanem az orángutánok is használnak eszközöket
Az állatok érző lények. Még a legvadabb állatokban is ott van az anyai gondoskodás érzése és a szabad élet szeretete. Az állatkertekben fogsában tartott állatok azért kaptak egy tényleges életfogytiglanig tartó börtönt, hogy az emberek szórakozását biztosítsák és ehhez sok helyen még a megfelelő körülmányeket sem biztosítják.
Goodall szomorúan kénytelen szembesült a csimpánzok élőhelyének nagymértékű csökkenésével és más vadon élő állatok életterének beszűkülésével.
Amikor az ember a teremtés koronájának képzeli magát, azt hiszi, minden felett uralkodhat és nincs szüksége a természet sokszínűségére. Számára csupán az a fontos legyen elég pénze, legyen hatalma mások felett, amit jelenleg Földünk tönkretételével ér el. A profit hajszolása közben pusztítja környezetét, kizsákmányolja a Föld kincseit, az intenzív gazdálkodással kizsigereli a termőföldeket, szennyvizzé változtatja a tengereket, kiírtja az erdőket, elpusztítja az állatok élőhelyét, pedig mindezek tönkretételével saját létének alapjait semmisíti meg.
![](/sites/default/files/Rovatok/tudomány/Természettudomány/J%20pusztul%C3%B3%20vil%C3%A1g.jpg)